Fiksjonsfilmen

Fiksjonsfilmen

Fiksjonsfilm er eit omgrep innan film, som har sitt opphav i filmar der hendinga er oppdikta og arrangert. I dag er desse filmane ofte bygd opp etter bestemte reglar, som vert kalla dramaturgi. Det vil i grove trekk seia at den inneheld eit anslag, presentasjon, opptrapping, vendepunkt, klimaks og avrunding.

Det finnes ulike typar fiksjonsfilmar, med ulik lengde. Til dømes:

- Spelefilmar (lengde på omlag 60+ min) Er den filmsjangeren som er mest populær blandt folk. Innan denne sjangeren finnes det mange ulike undersjangrar, som til dømes stum- og animasjonsfilmar. - Novellefilmar (lengde på omlag 20-60 min) - Kortfilmar (lengde på omlag 0-20 min) Er ein type film som ofte vert produsert av unge produsentar, då den er enklare å lage enn dei to øvrige filmtypane.

Fiksjonsfilmen oppstod i om lag 1910 og har hatt mykje og sei for filmhistoria, då den gjorde filmen til eit massemedium. Dette var på grunn av at dei spennande og dramatiske hendingane trakk til seg eit større publikum enn det dei tidlegare filmane hadde gjort. Eit kinobesøk var lett tilgjengeleg og lett underhaldning, noko som gjorde at kinofilmen fort vart eit medium spesielt for arbeidarklassen.

Fiksjonfilmen er forsatt svært populær i dagens samfunn, og Hollywood står for ein stor prosentdel av dei mest suksessfulle filmane. Teknologien har endra seg drastisk sidan byrjinga av 1900-talet, og er forsatt under utvikling.


 * Kjelder:**

Mediemøte 2, Aschehoug [|http://no.wikipedia.org/wiki/Fiksjonsfilm][]